Uni ja palautuminen ovat tiuhaan esillä kahvipöytäkeskusteluissa ja mediassa, mutta harva kuitenkaan lopulta tietää, mitä palautuminen oikeastaan on ja miten sen voi saavuttaa. Palautumisen merkitys ymmärretään usein vasta työuupumukseen tai masennukseen sairastumisen jälkeen tai ylikuntotilan kanssa painiessa kenties kerran, jos toisenkin. Palautumista edistävien ja heikentävien tekijöiden tunnistaminen ei ole välttämättä mikään helppo tehtävä, sillä oma tuntemus ei aina vastaa todellisuutta (kuva 1). Kovakaan tahtotila ei auta kehoa palautumaan, jos samanaikaisesti ylisuoritamme, stressaamme, sairastelemme ja teemme toistuvasti ns. vääriä valintoja. Palautuminen vaatii fiksumpien valintojen lisäksi asennemuutosta, ja etenkin suorituskeskeiselle ihmiselle myös joistakin asioista luopumista.
![](https://www.firstbeat.com/wp-content/uploads/2018/03/satu-blogi-800x218.png)
Kuva 1. Rentouttaviksi koetut hetket ja yöuni eivät välttämättä palauta, jos keho on kuormittunut esimerkiksi sairastelun, pitkittyneen stressin tai alkoholinkäytön vuoksi.
Palautumisen prosessi
Palautuminen on fysiologinen prosessi, jonka myötä yksilön fyysinen ja psyykkinen tila palautuu kuormitusta edeltäneeseen tasapainotilaan eli homeostaasiin. Päivän aikana teemme ja kohtaamme asioita, jotka nostavat vireystilaamme eli käynnistävät fysiologisen stressireaktion. Energiaa kuluttavan ja kehoa kuormittavan stressireaktion jälkeen kehossa käynnistyy palautumisprosessi, joka palauttaa sen takaisin tasapainotilaan. Palautumisen aikana autonomisen hermoston parasympaattinen haara (jarru) aktivoituu ja laskee kehon vireystilaa (kuva 2).
![](https://www.firstbeat.com/wp-content/uploads/2018/03/satu-blogi2-800x204.png)
Kuva 2. Stressireaktion ja kuormittavien tilanteiden jälkeen, viimeistään unen aikana, kehon pitäisi palautua normaaliin tasapainotilaan.
Palautumisprosessi ei kuitenkaan välttämättä käynnisty aina tarkoituksenmukaisesti. Esimerkiksi alkoholi1 , tupakka ja nuuska, epäterveellinen ravitsemus sekä huolet, murheet, stressi ja sairaudet heikentävät tai estävät kokonaan palautumisprosessin käynnistymisen. Toisaalta esimerkiksi laadukas yöuni ja terveellinen ravitsemus sekä hyvä fyysinen kunto ja henkinen hyvinvointi tukevat palautumisjärjestelmän normaalia toimintaa ja voimavarojen lisääntymistä (kuva 3).
![](https://www.firstbeat.com/wp-content/uploads/2018/03/satu-blogi3-800x280.png)
Kuva 3. Terveelliset elämäntavat tukevat hyvää palautumista. Unella on tärkeä tehtävä fyysisten ja henkisten voimavarojen kerryttämisessä.
Pidä huolta – itsestäsi ja palautumisestasi
Ilman riittävää palautumista keho ylikuormittuu ja hyvinvointi heikkenee. Hyvä palautuminen edistää terveyttä, onnellisuutta ja suorituskykyä. Jatkuvasti väsyneenä on hyvin vaikeaa, ellei mahdotonta, päästä omaan parhaaseensa ja nauttia elämästä. Siksi on tärkeää uskaltaa painaa jarrua ja tehdä niitä parempia valintoja, jotka voimavarojen kuluttamisen sijaan antavat energiaa ja parantavat elämänlaatua.
Näe palautumiseesi vaikuttavat tekijät Hyvinvointianalyysilla
Lähteet: 1 Pietilä, J., Helander, E., Korhonen, I., Myllymäki, T., Kujala, U., Lindholm, H. 2018. Acute Effect of Alcohol Intake on Cardiovascular Autonomic Regulation During the First Hours of Sleep in a Large Real-World Sample of Finnish Employees: Observational Study. JMIR Mental Health 018;5(1):e23.